Nemecký zväz ochrany prírody (NABU - Naturschutzbundes Deutschland) kritizuje pestovanie kukurice a stojí za požiadavkou jej masívneho obmedzenia. Kukuričný výbor kontroval celým radom protiargumentov.
Podľa Leifa Millera, riaditeľa NABU, je otázna udržateľnosť pestovania silážnej kukurice na kŕmenie zvierat a výrobu energie.
„Vzhľadom na druhovú krízu naliehavo potrebujeme oblasti, ktoré sú dostupné pre prírodu alebo pre rozsiahlejšie pestovanie obilia na výrobu potravín,“ povedal Miller v Berlíne. Kukurica na siláž nie je pre človeka požívateľná, je ekologicky problematická a zaberá cennú ornú pôdu. Vzhľadom na pretrvávajúce sucho vo veľkých častiach Nemecka je podľa ochranára načase hľadať lepšie koncepcie využitia. NABU preto kritizuje návrhy na oslabenie požiadaviek na striedanie plodín.
Pestovanie silážnej kukurice podľa Zväzu ochrany prírody trpí najmä dôsledkami globálneho otepľovania. Kým obiliu na jar prospievajú dažde, dobrá úroda kukurice závisí od zrážok v lete; tieto však stále viac chýbali. Intenzívne pestovanie kukurice pomocou pesticídov a syntetických dusíkatých hnojív odčerpáva humus a zhoršuje kvalitu pôdy.
Ako alternatívne krmivo by sa podľa NABU mohli pestovať trávno-bylinno-strukovinové zmesi. Tieto viažu dusík v pôde, podporujú biodiverzitu a majú nízke peňažné náklady na jednotku energie, ako aj vyšší obsah bielkovín a lepšiu stráviteľnosť v porovnaní s kukuricou.
Podľa Spolkového štatistického úradu (Destatis) sa pre zber v roku 2021 v Nemecku vypestovalo 2,22 milióna hektárov silážnej kukurice alebo zelenej kukurice vrátane šrotu z klasov. Plošne išlo o druhú najvýznamnejšiu plodinu po ozimnej pšenici, ktorá predstavovala 2,87 milióna hektárov. Pestovanie silážnej kukurice sa podľa Destatis pre tohtoročnú úrodu znížilo odhadom o 8,3 % na 2,03 milióna ha. |
Nemecký výbor pre kukuricu (DMK - Deutsche Maiskomitee) ostro nesúhlasí
Nemecký výbor pre kukuricu jasne odporuje tvrdeniam: „Spochybnenie pestovania silážnej kukurice z dôvodu, že nie je požívateľná pre ľudí, nemá žiadny technický základ. Spracovanie kukurice a trávy na vysokokvalitné produkty ako mäso, vajcia a mlieko, najmä v regiónoch, kde pestovanie obilia nie je rentabilné, predstavuje jediný spôsob, ako využiť kalórie na ľudskú výživu,“ uvádza Corn Committee.
Živočíšne produkty by sa nedali vyrábať bez kukurice alebo silážnej kukurice v množstvách, kvalite a cenách požadovaných spotrebiteľmi. Navrhovaná trávno-bylinno-strukovinová zmes to nedokáže a zabrala by aj oveľa väčšiu výmeru, vysvetľujú odborníci.
Dobré dôvody pre kukuricu
V Nemecku sa kukurica v priebehu niekoľkých desaťročí stala po pšenici najdôležitejšou poľnou plodinou. Dôvodom sú úspechy šľachtenia rastlín z hľadiska výnosov a kvality, pokroky súvisiace s výrobou, ekonomická dokonalosť a široká škála možných použití zozbieraných produktov na ľudskú spotrebu, pri kŕmení hospodárskych zvierat, ako suroviny pre technické použitie a zdroje energie v sektore elektriny, palív a tepla. Okrem toho je kukurica dôležitým útočiskom pre voľne žijúce zvieratá a hmyz, a tak významne prispieva k väčšej biodiverzite. Okrem toho je tu nízke používanie pesticídov a hnojív v spojení s výraznou stabilitou úrody. Rastúci záujem ekologických farmárov o kukuricu sa podľa DMK prejavuje aj v neustále sa zvyšujúcich číslach pestovania, najmä v produkcii mlieka.
Pevné miesto v bezpečnosti dodávok budúcnosti
Výbor pre kukuricu ďalej argumentuje: „Výrazná necitlivosť na sucho na začiatku leta a výsledná vyššia stabilita výnosov v porovnaní s mnohými inými plodinami robí z kukurice pevnú zložku s vysokou bezpečnosťou dodávok v pestovateľských systémoch budúcnosti odolných voči klíme."
DMK v tejto súvislosti upozorňuje, že treba rozlišovať medzi stresom zo sucha a tepelným stresom, ktorý v dôsledku klimatických zmien narastá. Na rozdiel od malozrnných obilnín je kukurica tolerantnejšia k tým druhým. Každoročný prieskum DMK dospel k záveru, že 61 % plôch kukurice bolo vopred ozimovaných. V kombinácii s návratom organických hnojív a fermentačných zvyškov možno dlhodobo udržať úrodnosť pôdy pri striedaniach plodín.
Skutočnosť, že kukurica je v Nemecku druhou najčastejšie pestovanou plodinou, podčiarkuje jej ekonomický význam. S tým spojené zisky blahobytu neprospievajú len rastúcej spoločnosti, ale zvyšujú tiež ekonomickú silu vo vidieckych oblastiach.
Z topagrar preložila a upravila Martina Gondeková, NPPC-VÚŽV Nitra
Foto: Huesmann